Ілюстративне фото
Спам-розсилка стала звичним явищем у житті українців. Деколи таких "листів щастя" більше, деколи менше, іноді повідомлення націлені на якусь верству населення чи на співробітників якоїсь компанії (до прикладу, недавня атака на "Київстар", – ред.). А спаму в повсякденні громадян стало більше з початком великої війни.
UWN звернувся у відділ протидії кіберзлочинам в Полтавській області Департаменту кіберполіції Національної поліції України, щоб фахівці пояснили та дали алгоритм, як відрізнити спам і не потрапити на гачок інтернет-шахраїв.
"Спам можна класифікувати як велике надходження повідомлень, реклами, дзвінків, що не несуть ризик зашкодити матеріально, велике надходження посилань, інколи фішингових, які несуть ризик викрадення ваших даних і т. д. А один із найнебезпечніших у сучасних реаліях – це велике надходження всього вище переліченого, яке спонукає до дій чи думок, що можуть нести деструктивний характер. Простий приклад – це коли особі приходить велика кількість повідомлень інформаційного характеру, які перекривають абсолютно весь інформаційний простір і які дають тільки одну правду, приміром: РФ хороша", – коментують у відділі.
Як вберегтися від шахрайських дій?
- Користуйтеся офіційними сервісами та застосунками тих компаній, послугами яких ви користуєтеся;
- Не залишайте свої дані на будь-яких сайтах, якщо не впевнені, що потім ці дані не використаються для ідентифікації вас в інтернеті, тобто не варто писати свою адресу, електронну пошту, номер телефону, свої ПІБ чи ПІБ своїх родичів.
- Стежте за своєю медіагігієною.
Чи може бути в опитуваннях, які відбуваються в дзвінках, шахрайство?
"Коли вам телефонують з метою зробити опитування, майже стовідсотково його здійснюють з порушенням закону чи для порушення закону. У світі кібербезпеки це називається соціальна інженерія – майстерність добровільно отримати дані від людини в спілкуванні з нею. Можна уявити ситуацію, де кожен може набрати зі свого мобільного телефону якийсь номер і потрапити на справжню людину і в ході розмови дізнатися якусь інформацію, наприклад, ПІБ, адресу, вік, можливо, банківські рахунки чи додаткові відомості. А це може призвести до матеріальної шкоди", – пояснюють кіберполіцейські.
І продовжують: якщо для прикладу так звані анкетувальники вже знайшли певну інформацію про вас і дзвонять з якоюсь метою, то в спілкуванні, якщо використовуватимуть певні відомості, це може викликати додаткову довіру і призведе до того, що ви станете жертвою злочину.
Звідки спамери беруть цю інформацію, чи законно це?
"Дуже часто люди самостійно залишають інформацію про себе в інтернеті і її можна знайти у вільному доступі. Також чимале місце мають так звані витоки інформації: на якомусь сервісі, наприклад, онлайн-сервіс покупок або щось подібне ви залишаєте інформацію, яка підпадає під категорію персональних даних. Цей сервіс зламали і виклали отриману незаконним шляхом інформацію в мережу. Якщо це так, то компанія, яка потерпіла від відповідного злодіяння, залишає заяву та передає дані у відповідні правоохоронні органи. Потім залучають експертів, і тих, хто це зробив, притягують до відповідальності. Але, на жаль, ваша інформація може залишитися там надовго, бо "все, що хоч раз потрапило в інтернет, залишається там назавжди", – зауважили у відділі.
Шахраї стали активнішими, ніж до початку повномасштабної війни
В Україні шахраї стали активнішими, аніж до початку повномасштабного вторгнення. Проте на 17% зменшилася кількість справ про шахрайство восени й цьогоріч лише 16,5% справ про шахрайство доходять до суду, наводять дані на порталі Опендатабот.
За статистикою за 10 місяців 2023 року облікували 73 тис. 160 кримінальних проваджень за ст. 190 про шахрайство.
"Цьогоріч зафіксували в 1,3 раза більше випадків, аніж загалом за попередні два роки 2021–2022 – 55 тис. 933. Натомість від початку осені відкритих проваджень про шахрайство істотно поменшало – аж на 17%. Восени середня кількість нових проваджень зменшилася на 17%", – йдеться в повідомленні.
Боротьба з шахраями
За вісім місяців 2023 року в Україні відкрили майже 60 тисяч проваджень про шахрайство за ст. 190 ККУ. Це більше, ніж навіть загалом за попередні два роки: так, у 2021-му було відкрито 23,8 тисячі проваджень, а у 2022-му – 32 тисячі.
До того ж Нацбанк країни запустив інформаційну кампанію #ШахрайГудбай, мета якої – навчити українців правил безпеки безготівкових та онлайн-платежів.